Індексна оцінкА ТЕПЛОСТІЙКОСТІ СВИНЕЙ  
ПРИ ИНТЕНСИВНІЙ ТЕХНОЛОГІЇ ВИРОБНИЦТВА

В.Е. Усачова,  канд. с.г. наук, доц
Полтавська державна аграрна академія,
valentyna.usachova@gmail.com
М.В. Волощук, аспірант 
В.Н. Гиря, с.-г. наук, ст. наук. спів.
                Інститут свинарства і агропромислового виробництва НААН

Потепління клімату протягом останніх десятиріч в Україні на тлі глобальних процесів на земній кулі, вказує на істотне підвищення температури повітря. Як результат, негативний вплив на ефективність виробництва сільськогосподарської продукції відчувається з кожним роком все суттєвіше. Тваринники особливо уразливі перед обличчям зміни клімату яке додає як прямий вплив, за допомогою екстремальних явищ так і непрямий, в результаті зниження врожайності кормових культур і підвищеного ризику здоров'ю тварин. Перехід до сталого виробництва продовольства у всьому світі може посилити супутній ефект від вживання заходів з адаптації до зміни клімату та пом'якшення його наслідків [Работа ФАО в области изменения климата, Рим, 2016]. 
Погодно-кліматичні умови є важливим чинником у правильному виборі технології та умов розведення, організації та облаштування тваринницьких ферм і приміщень. За аналізами досліджень науковців можна зробити висновок про те, що потрібно розробляти, удосконалювати селекційно-генетичні та технологічні методи для застосування їх в галузі тваринництва [Хом’як О.А. 2018] Запорукою успіху вирощування тварин в умовах температурних змін навколишнього середовища є вчасне реагування фахівців на негативний вплив з подальшими змінами в годівлі та утриманні худоби [Колісник О.І., Прудніков и др., 2018]. Дослідження Ремізової Ю. О. [2017] підтверджують суттєвий вплив температурного режиму відгодівлі молодняку свиней на їх відгодівельні якості. Можна стверджувати про економічну збитковість та конкурентну нездатність господарств, що ігнорують технологічні параметри мікроклімату приміщень для вирощування і відгодівлі свиней. Тому виникла потреба впровадження змін у традиційні технології з урахуванням екстремальних умов зовнішнього середовища і пошуку додаткових ефективних варіантів зменшення від'ємних наслідків на виробництво продукції тваринництва. 
Вивчення теплостійкості свиней різних генотипів в технологічних умовах інтенсивної технології виробництва свинини ООО "Агрокомбинат" Маяк" Сумської області проводили на генотипах великої білої породи (ВБ), ландрас (Л), п’єтрен (П), помісних маток (ВБ х Л) і термінального кнура кантор (К).
Показники теплостійкості визначали фіксацією підсвинків в 4 місячному віці протягом 5 днів вранці (6.00-7.00) і вдень (14.00 -15.00). Ректальну температуру тіла вимірювали медичним електротермометром типу МТ 300, а частоту серцебиття за допомогою стетофонендоскопу. Дослідження проводили при температурі повітря 23ºС вранці і + 34ºС вдень, в приміщенні + 15,7ºС і + 18,8ºС. Індекс теплостійкості свиней розраховували за формулами запропонованими Ю.О.Раушенбахом, 1975 та Р.Н. Зарубою, 1954. Біометричну обробку одержаних даних проведено методом варіаційної статистики за М. О. Плохінським, 1969 та програми Statistica 5,0 [О. М. Царенко, Ю. А. Злобін, та інш. 2000].
В наших дослідженнях індексні показники Раушенбаха Ю.О. та Заруби Р.Н. у розрізі генотипів піддослідних груп, між собою майже не відрізнялись і мали не великі граничні межі, які знаходились на рівні 52,25-53,48 і 48,35-48,52, відповідно. Це в свою чергу впливає на достовірність отриманих результатів. При цьому, чим вище індекс, тим адаптаційна здатність тварин гірше. Тому виявлення свиней, реактивних на дію зовнішніх чинників, проводили за розробленим нами індексом.
Іа= dТmij /  dtij +  dRti,j -38,7+ SHrij/ dhrij +  dHri,j  - 140, 
де Іа - індекс адаптаційної здатності тварин; dТmij - різниця температури навколишнього середовища вранці і вдень, ºС; dtij - різниця температури тіла тварин вранці і вдень, ºС; dRti, j- 38,7 - сумарна різниця між температурою тіла вранці і вдень і оптимальною температурою тіла піддослідних тварин, ºС; SHrij - середньоденний показник частоти серцевого скорочення, ударів / хв.; dhrij- різниця між частотою серцевого скорочення вранці і вдень, ударів / хв.; dHri, j - 140 - сумарна різниця між частотою серцевого скорочення вранці і вдень і оптимальним показником серцевого скорочення тварин, ударів / хв.
Встановлено, що показники індексу адаптації відгодівельного молодняку (Іa) знаходились в межах 7,05±1,26 - 13,30±2,4, і за цим показником     підсвинки генотипу (КБ х Л) х К домінували над своїми аналогами КБ х Л та (КБ х Л) х П на 51,8% (Р ≤ 0,05) и 17,1% відповідно. Температурний гомеостаз тварин піддослідних груп не порушувався і відповідав фізіологічним нормативам. Температура тіла поросят в середньому знаходилася в межах 38,66-38,70 ºС. Підвищення ректальної температури виявлено у генотипів (ВБ х Л) х П і ВБ х Л - 38,96-39,00 ºС, при різниці між температурними показниками вранці і вдень на рівні 0,30-0,34ºС (Р ≤ 0,01 - Р≤0,001). Відгодівельний молодняк F1 (велика біла х ландрас) мав достовірно (Р ≤ 0,01) високу температуру тіла на 0,27 ºС від їхніх однолітків (ВБ х Л) х К.
За частотою серцевого скорочення у свиней (ВБ х Л) х К протягом дня зафіксовано 141,6-162,3 ударів в хвилину, в той час як у генотипів (ВБ х Л) х П на 28 5 (р ≤ 0,05 ) і (ВБ х Л) на 40,7 (Р ≤ 0,01) середньоденних ударів було більше. Заслуговує на увагу те, що за частотою серцевого скорочення вранці та вдень між генотипами (КБ х Л) х К та КБ х Л різниця була високо достовірна - 46,2 та 35,1( Р≤0,001 і Р ≤0,01). 
Таким чином кращою теплостійкістю за даними індексної оцінки характеризувався відгодівельний молодняк, отриманий від поєднання свиноматок F1 з виробниками кантор (КБ х Л) х К, які переважали однолітків інших піддослідних груп на 17,1-51,8% (Р ≤ 0,05).